Hvert år kommer tusenvis av sjøfugl til Anda for å hekke. Å se de mange tusen fuglene komme inn til øya etter en lang vinter på havet, er et magisk syn!
Anda
Fugleøya Anda ligger i Nordland fylke.
Registrer fugler du ser ved Anda![](https://fuglenesparadis.no/wp-content/uploads/sites/4/2023/10/Anda_VegardSandoyBraten_1-1200x800.jpg)
-
Fast hekkeplass for sjøfugl
De ulike sjøfuglartene har ulike behov når det kommer til hekkeplass. Noen vil ha fjellhyller langt opp i en fjellside, noen er fornøyd med en liten bergsprekk, mens andre helst vil ha en liten hule å krype inn i. På Anda oppfylles alle disse kravene og derfor er det mange ulike sjøfugler på øya!
-
Mat i havet og i fjorden
I hekketiden har fuglene det hektisk med å finne mat til seg selv og ungene, samt å passe på de små slik at de ikke fryser eller blir spist av rovfugl. Derfor er det viktig at det ikke er for langt ut til matfatet. På Anda er det heldigvis kort vei ut til maten i fjordene og i havet.
Bli kjent med de fantastiske fuglene som bor her
Hver krik og krok av Anda fylles med fugleliv om sommeren. Mange av beboerne kommer langveis fra, helt fra den andre siden av Atlanteren.
Den fuglen du møter mest av her ute er lunde. Hver dag flyr den mellom reiret og havet, noen ganger med det fargerike nebbet fullt av små fisk, opptil 70-80 fisk på en gang! Det aller meste av denne maten går til den sultne lundeungen, som skal vokse seg stor.
En annen fugl du helt sikkert møter på er krykkja. Krykkja bygger reir i fjellveggen, og det er helt utrolig hvor lite plass en krykkje trenger for å bygge reir. På selv den minste berghylle klamrer de seg fast. Så liten plass er det noen ganger, at det nesten ser ut som reiret henger i løse lufta.
Lunde og krykkje er bare to av fugleartene vi møter på fugleøya Anda. Du kan lese mer om dem og tre andre arter som bor på øya videre nedover på siden.
![](https://fuglenesparadis.no/wp-content/uploads/sites/4/2023/12/Lundefugl_illustrasjon-720x720.png)
Lunde – havets papegøye
I fuglefjellene i Norge kan du se etter den vakre lundefuglen. Det fargerike, kraftige nebbet står i kontrast til den svarte og hvite kroppen. Faktisk minner lunden litt om både pingvin og papegøye, så det er ikke rart at den ofte blir kalt sjøpapegøye. Hvem vet, kanskje hadde sjøfarende vikinger en lunde på skulderen?
![](https://fuglenesparadis.no/wp-content/uploads/sites/4/2023/12/Krykkje_illustrasjon-720x720.png)
Krykkje – livet er ikke det samme uten naboer
Ikke alle setter pris på å bo tett. Krykkja, derimot, er glad i naboer. Så lenge de er mange sammen kan krykkjer bo nesten hvor som helst. I fuglefjell, på bygninger, og i noen tilfeller på oljeplattformer, finner vi reir bygget tett i tett nesten oppå hverandre, litt som rekkehus eller høyblokker i byen.
![](https://fuglenesparadis.no/wp-content/uploads/sites/4/2023/12/Lomvi_illustrasjon-720x720.png)
Lomvi – flyturen som ble en svømmetur
Hver høst reiser mange fugler fra hekkeplassene sine mot sine vinterhjem andre steder i verden. De fleste tar vingene fatt når de skal på lange reiser, men det gjør ikke lomvihannen og ungene hans. For ungene er ikke flyvedyktige og far selv er i ferd med å få nye flyvefjær og kan derfor heller ikke fly i en periode. Derfor svømmer den lille familien hele veien fra fuglefjellet og frem til vinterhjemmet i Barentshavet.
![](https://fuglenesparadis.no/wp-content/uploads/sites/4/2023/12/Svartbak_illustrasjon-720x720.png)
Svartbak – kongen av måkene
Svartbaken er størst av alle måkeartene i verden, og en ordentlig tøffing. På havner, i fuglefjell og i byen er det svartbaken som er sjefen, og det er ingen andre måker som våger å lage bråk med denne kjempen.
![](https://fuglenesparadis.no/wp-content/uploads/sites/4/2023/12/Toppskarv_illustrasjon-720x720.png)
Toppskarv – fiskekrok på nebbet
Toppskarven spiser bare fisk. Men fisk er ikke bare enkle å fange, raske og sleipe som de er. Naturen har ordna det slik at toppskarven har et redskap den kan bruke på fisketurene. Nebbet er utstyrt med en fiskekrok! Denne innebygde, spisse fiskekroken kan gripe tak i sleipe fisk som prøver å unngå toppskarven på fisketur.
Besøk fuglene som bor her
Anda er først og fremst en sjøfuglkoloni, og det er derfor flest fugl her om sommeren når sjøfuglene kommer hit for å hekke. Da kan man oppleve arter som krykkje, lomvi, lunde, storskarv, svarbak, alke, teist.
Anda er en liten øy uten forbindelser til fastlandet, så det kan være vanskelig å dra ut hit. Det er også ferdselsforbud på sommeren, og da kan du ikke gå i land på øya. Selv i tiden før og etter ferdselsforbudet anbefaler vi at du ikke går i land på øya eller kjører båt for nærme fuglene. Sjøfuglene hekker nemlig selv om det ikke er ferdselsforbud, og går du i land, kan du skremme dem. Sjekk ut våre tips til tur ut til Anda i kartet under.
![](https://fuglenesparadis.no/wp-content/uploads/sites/4/2024/01/Fuglekikking_illustrasjon-480x399.png)
Se på sjøfuglene fra fastlandet
I tiden fra og med 15. april til og med 31. juli er det forbud mot camping, teltslaging og ferdsel på land i verneområdet. Derfor kan turer ut til Anda bli litt kjedelige for du kommer ikke nærme nok til å se fuglene her. Heldigvis kan du se mange av sjøfuglene fra fastlandet! Sjøfuglene kommer nemlig inn til fjorden for å finne mat. Går du en tur i fjæra vil du kunne se sjøfuglene og mange andre spennende fugler. En tur i fjæra passer også mye bedre for skoleklasser og familier.
-
Foto: Vegard Sandøy Bråten 1. Se på sjøfuglene fra fastlandet.
I tiden fra og med 15. april til og med 31. juli er det forbud mot camping, teltslaging og ferdsel på land i verneområdet. Derfor kan turer ut til Anda bli litt kjedelige for du kommer ikke nærme nok til å se fuglene her. Heldigvis kan du se mange av sjøfuglene fra fastlandet! Sjøfuglene kommer nemlig inn til fjorden for å finne mat. Går du en tur i fjæra vil du kunne se sjøfuglene og mange andre spennende fugler. En tur i fjæra passer også mye bedre for skoleklasser og familier.
Registrering av fugler
![](https://fuglenesparadis.no/wp-content/uploads/sites/4/2024/01/Fuglekikking_illustrasjon-480x399.png)
Viktig informasjon til turen
Anda er et naturreservat og det betyr at gjelder spesielle regler gjelder her. Det er viktig at du følger disse reglene sånn at fuglene har det bra. Du kan lese Lover og regler for naturreservater her.
Før du drar ut på tur i viktige fugleområder, er det viktig at du forbereder deg så turen blir best mulig både for deg og fuglene. Sjekk ut Fuglevettreglene våre og Hvordan bli en god fuglekikker for å lære mer om hvordan man skal oppføre seg på tur og hva slags utstyr man bør ha med.
Forskere overvåker sjøfuglene på Anda
Sjøfuglene på Anda overvåkes av prosjektet SEATRACK som er en del av Norsk institutt for naturforskning (NINA). Hver sommer reiser forskere ut til øya for å telle sjøfuglene for å se hvor mange fugler som hekker her hvert år. Forskerne veier og måler også egg og fugleunger. Dette gjør de for å finne ut hvor friske ungene er og hvor mange unger som vokser opp hvert år. Denne informasjonen er viktig, for den kan vi bruke til å finne ut av hvordan det går med sjøfuglene og hva som er galt dersom fuglene ikke har det bra.
-
Lurer du på noe om Anda og fuglene som bor her?
Ta kontakt med en av forskerne i NINA da vel! epost: signe.dalsgaard@nina.no eller arnaud.tarroux@nina.no
Sjøfuglene på Anda sliter
Anda er et paradis for hekkende sjøfugl, men dessverre blir sjøfuglbestandene mindre for hvert år som går. Både lundene og krykkjene som hekker på øya sliter med å få frem unger. Når ungene ikke overlever, blir det bare voksne fugler igjen. Når de voksne fuglene dør eller drar sin vei, er det ingen til å ta over deres plass i fuglefjellet. Det er de store endringene i klimaet som er de største truslene for sjøfuglene på Anda.
-
Mindre mat i havet enn før
Sjøfugler er tilpasset til å spise fisk og andre dyr fra havet, og klarer seg ikke uten denne maten. Dessverre har det de siste tiårene blitt mindre mat i havet på grunn av klimaendringer og overfiske. Mindre mat betyr at færre fugler får i seg nok mat og overlever.
-
Klimaendringer påvirker fuglene
Klimaendringene påvirker sjøfuglene våre. Klimaendringer fører til at det er mindre mat i havet, men fører også til mer ekstremvær som regn og vind. Ekstremvær gjør det vanskelig for fuglene å finne mat til seg selv og ungene sine. Bare tenk deg hvor vanskelig det må være å fly i sterk vind!